Verkkosivujen tarkoituksena on tarjota tietoa Pietikäisten sukuseurasta sekä seuran toiminnasta.
Tuoreimmat uutiset:
Pietikäisten Sukuseura toivottaa hyvää ensimmäistä adventtia kaikille seuran jäsenille ja sukulaisille.
Ensimmäisen adventin myötä Sukuseuran Hallitus toivottaa myös rauhallista Joulun odotusta ja onnea vuodelle 2024!
Pietikäisten Sukuseura järjesti elokuussa sukutapaamisen Tampereella.
Lokakuun alussa julkaistussa Sukuviesti-lehdessä oli FM Jenni Kallionsivun mainio kirjoitus "Firma maksaa ja suku kokoontuu". Hän kertoi uudesta kirjastaan "Firma maksaa. Löytöretki Latviaan" sekä Pietikäisten sukutapaamisesta Tampereella. Pietikäisten Sukuseuran sukututkija Arto Pietikäinen sai tapahtumassa Sukuseurojen Keskusliitto ry:n myöntämän kultaisen ansiomitalin.
Pietikäisten sukuseuran sukukirje, kesä 2023
Vesa-Matti Loiri (s. 4.1.1945 Helsinki, k. 10.8.2022 Helsinki) oli Suomen kaikkien aikojen tunnetuimpia, menestyneimpiä ja rakastetuimpia viihdetaiteilijoita. Hän oli monilahjakkuus: taitava näyttelijä, koomikko, muusikko ja laulaja. Meistä itse kullakin, jo monella sukupolvella on tv:n, elokuvien ja äänilevyjen kautta erilaisia muistoja ”Veskusta”: kaatuilut, Uuno Turhapuro-elokuvat, Jean-Pierre Kusela, Rauta-ajan seppä Ilmari, Eino Leinon runojen herkät laulutulkinnat jne.
Pietikäisten Ylä-Savon sukuhaara II" -kirjaa voi ostaa:
14.6.2020 tulee kuluneeksi 50 vuotta Pietikäisten Sukuseuran perustamiskokouksesta. Perustava kokous pidettiin Kuopiossa 14.6.1970.
Pietikäisten Sukuseuran viideskymmenes toimintavuosi täyttyi 2019 ja silloin tapasimmekin viidennessäkymmenennessä sukukokouksessa Kiuruvedellä. Sukuseuran ensimmäinen kokous pidettiin heti perustamisvuonna, 1970.
Merkkipäivän kunniaksi julkaisemme Urpo Pietikäisen koostaman historiikin Sukuseuran vaiheista, voit lukea sen täältä!
Sukuseura kiittää historiikin tekijää arvokkaasta työstä!
Olkaamme ylpeitä Sukuseurastamme ja suvustamme!
Kesäaika on alkanut.
Suomi on pitkä maa.
Ohessa kuvat Muoniosta ja Helsingistä.
Pidetään huolta toisistamme ja itsestämme.
Sukuseuran hallitus
Pietikäisten Sukuseuran vuosikokouksesta kirjoitettiin juttu Luoteis-Lappi -lehteen.
Voit lukea jutun täältä.
Pietikäisten Sukuseuran 50. sukukokous pidetään Kiuruvedellä kulttuuritalolla, lauantaina 20.7.2019.
Laitathan päivän jo kalenteriisi!
Onko sinulla onnistunut otos Sukukokousmatkalta ja haluaisit jakaa sen muiden sukulaisten kanssa?
Toimita kuva(t) saatesanojen kera osoitteeseen kotisivut(a)pietikaistensukuseura.fi, niin kuva lisätään verkkosivuille nähtäväksi.
Lähettämällä kuvan Sukuseuralle, annat suostumuksesi kuvan käyttöön Pietikäisten Sukuseuran verkkosivuilla.
Pietikäisten Sukuseuran Muonion matka 27.-29.7.2018 sujui erinomaisesti; sää oli loistava, Harrinivan ympäristö mieltä hivelevän kaunis, saimme ystävällisen vastaanoton ja jopa sääskiä oli kuulemma tavanomaista
vähemmän.
Paikalliset sukulaiset olivat järjestäneet meille erittäin mielenkiintoisen ja monipuolisen tutustumisohjelman. Nähtävää ja kuultavaa tarjottiin runsain mitoin.
Kiitoksemme kaikille sukutapaamiseen osallistuneille. Oli oikein miellyttävää tavata ja tutustua!
Matkalle lähtöä varten olemme suunnitelleet yhteistä linja-autokyytiä.
Kyyti lähtee Kuopiosta perjantaina 27.7.2018 kello 6:00. Paluu sunnuntaina 29.7.2018 Kuopioon illaksi.
Reitti: Kuopio - Pielavesi - Kiuruvesi - (mahdollisesti) Siikalatva [Pukkilan ABC] - Oulu - Kemi - Muonio.
Matkan hinnaksi tulee 150-200 €/hlö majoittumisineen puolihoidolla. Pelkän matkan hinnaksi tulee 50-100 €/hlö riippuen osallistujien määrästä sekä matkan pituudesta. Lue lisää
Juhosta aiemmin julkaistun jutun voit lukea täältä.
Yhdistys on perustettu 14. kesäkuuta 1970, jolloin on pidetty myös kokous, jossa päätettiin sukuseuran perustamisesta ja ensimmäisestä sukukokouksesta.
Ensimmäinen sukukokous pidettiin Kiuruvedellä 26.7.1970 kello 12 alkaen, läsnä oli 70 osanottajaa.
Pietikäisten Sukuseura ry:n rekisteriseloste on luettavissa pdf-tiedostona.
Pietikäisten Sukuseura ry:n säännöt on luettavissa pdf-tiedostona.
Pietikäisten Sukuseura ry:n jäseneksi pääsevät kaikki Pietikäisinä tai siitä eronneiden sukuhaarojen jäseninä syntyneet henkilöt ja heidän perheenjäsenensä.
Seuran toimintaan voit osallistua varsinaisena jäsenenä tai perhejäsenenä; samassa taloudessa varsinaisen jäsenen kanssa elävät muut perheenjäsenet ovat perhejäseniä.
Vuonna 2022 jäsenmaksu on 20€ varsinaiselta jäseneltä ja 0€ perhejäseneltä
Jäsenyys tuo oikeuden kokouksiin osallistumiseen ja päätösvaltaan kokouksissa sekä alennuksen sukuhistoriasta.
Jäsenmaksuilla ja sukutuotteiden myynnillä katetaan sukuseuran toiminnan kustannuksia, esimerkiksi sukutapahtumien ohjelmasta ja sukututkimuksesta aiheutuvia menoja.
Jos haluat Pietikäisten Sukuseuran jäseneksi, maksa jäsenmaksu ja täytä Sukutieto-lomake ja Elämänkertatietoja keräävä lomake.
Lomakkeet tulee toimittaa lomakkeissa mainitulle sukutietojen kerääjälle. Täytäthän lomakkeet myös siinäkin tapauksessa, että huomaat omiesi tai omaistesi tietojen puuttuvan Pietikäisten Ylä-Savon sukuhaara -kirjasta tai Pietikäisten Juvan sukuhaara -kirjasta.
Sukukokousten pitovuosi, pitopaikka ja esimies
Helena Koivunurmi, o.s. Pietikäinen, on ollut lukuisten luottamustehtäviensä lisäksi Pietikäisten Sukuseuran hallituksen jäsen.
Hän arvosti sukuseuraa ja oli kiinnostunut sukuhistoriasta. Helena oli myös useissa sukukokouksissa mukana aivan seuran perustamisesta lähtien.
Sanomalehti Kaleva kirjoitti Juhon 102-vuotispäivän kynnyksellä: Juho Pietikäisen mielestä pitkän iän salaisuus on myönteisessä elämänasenteessa.
Lue Juho Pietikäisen, 10.2.1913 – 22.11.2018, elämästä tehty muistelma!
Europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen
Sirpa Pietikäinen (s. 1959) on viipurilaisen taidemaalari Erkki Pietikäisen (1925 - 2006) tytär. Hän toimi Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajan 20 vuoden ajan. Aloittaessaan kansanedustajan työn hän oli noin 24-vuotias ja suoritti kauppakorkeakoulun tutkinnon, kauppatieteiden maisterin tutkinnon muutaman vuoden kuluttua. 1990-luvun alkupuolella Sirpa Pietikäinen toimi neljän vuoden ajan Esko Ahon hallituksen ympäristöministerinä. Vuodesta 2008 lähtien Sirpa Pietikäinen on toiminut europarlamentaarikkona.
Laivahistoroitsija Matti Pietikäinen
Kauppatieteiden maisteri, kirjailija ja laivahistoriantutkija Matti Pietikäinen kuoli 78-vuotiaana pitkällisen sairauden murtamana Helsingissä 6. huhtikuuta 2015. Kansainvälisesti tunnetun laivahistorioitsija Pietikäisen työelämä liittyi myös aina jotenkin merenkulkuun.
Mäkihypyn maailmanmestari Matti Pietikäinen
Kiveenhakatut-sarjassa tutustutaan mäkihyppääjä Matti Pietikäiseen ja Pietikäisen veljeksiin, joiden elämänvaiheista eivät tarinat lopu - varsin moni hyvä juttu on kuitenkin vain osin totta. Radio-ohjelma kestää 29 minuuttia.
Kirjailija Heikki Lounaja
Heikki Lounaja (ent. Lilja, sukutaulu 559) syntyi Kiuruvedellä vuonna 1912. Kirjalliset harrastuksensa hän aloitti jo keskikouluaikana. Esikoisteos Pitkin varsitietä ilmestyi 1950. Kirja on savotta- ja uittoromaani sekä Kainuun syrjäseutujen asukkaiden kuvaus 1930-luvulta. Teosta pidettiin yhtenä parhaimmista sinä vuonna ilmestyneistä esikoiskirjoista. 1950-luvulla Lounaja oli pohjoisten paikalliskirjailijoiden tärkeimpiä edustajia.
Heikki Lounajaa pidetään ensimmäisenä kainuistina. Kainuisteihin kuului myöhemmin myös Veikko Huovinen, Lauri Leskinen ja Marko Tapio.
Vuonna 2004 julkaistiin Aimo Lounajan isästään Heikki Lounajasta kirjoittama teos "Heikki Lounaja - Viisikymmentäluvun kirjallinen komeetta.
Elämäkerta tukkilaisten, savottojen ja tervamiesten sekä Kainuun selkosten ja kansan kirjailijasta".
Heikki Lounajan äiti oli kiuruvetinen Kaisa Stiina Pietikäinen. (Sukutaulu 558).
Abraham Pietikäinen, mallikoulun johtaja ja lastenkirjailija
Kiuruvedeltä kotoisin oleva Abraham Pietikäinen (1848 - 1911, Taulu 462) oli Sortavalan poikamallikoulun, seminaarin harjoituskoulun ensimmäinen johtaja.
Tässä virassa Abraham oli suurimman osan 40-vuotisesta työurastaan. Lisäksi hän oli johtajana Sortavalassa toimineessa kiertokoulunopettajain valmistuslaitoksessa ja Sortavalan käsityöläiskoulussa.
Ennen Sortavalaan muuttamista Abraham Pietikäinen työskenteli 12 vuotta Lohjalla, jossa hän avioitui tyttökansakoulun opettajattarena toimineen Ida Landzettin kanssa.
Kirjallisella alallakin hän on toiminut. Hän julkaisi mm. "Koulun koraali- ja virsikirjan", kirjasarjan
"Runoja lapsille" - 6 vihkoa koulussa luettavaksi sekä "Musiikkiopin alkeet, koulunuorisoa ja itsekseen oppivia varten".
Perinteentutkija Anna-Liisa Tenhunen
Anna-Liisa Tenhunen on julkaissut 3 kirjaa sekä lukuisia artikkeleita eri aiheista.
Kiuruvedeltä Limaan
Suurlähettiläs Jukka Pietikäinen on kotonaan Latinalaisessa Amerikassa. Hän on ollut UM:n palveluksessa yli 30 vuotta.
kirjoittanut Leila Pietikäinen
Suomen Perun, Bolivian ja Ecuadorin suurlähettiläs Jukka Pietikäinen ehti hädin tuskin kotiutua uuteen asemapaikkaansa Perun Limassa kesällä 2019, kun korona iski voimalla.
- Tulin tänne mieliala todella korkealla ja kaikki lähti liikkeelle hienosti. Suomea arvostetaan monella tapaa ja kauppakin käy varsin mukavasti. Sitten tuli korona.
- Kuvat esimerkiksi Ecuadorin suurimmasta kaupungista, Guayaquilista olivat kuin kauhuelokuvasta. Ihmisiä kuoli tuhansittain eikä ruumiita ehditty kerätä kaduilta.
Suurlähetystön työ muuttui kertaheitolla suomalaisten evakuointioperaatioksi kaikista kolmesta toimialueen maasta.
- Teimme töitä viisi-kuusi viikkoa ilman vapaapäiviä.
Etelä-Amerikka on yhä tilastollisesti pahinta korona-aluetta maailmassa.
- Perun tilanne on maailman pahin, myös Ecuador ja Bolivia ovat kärkivaltioiden joukossa kuolleisuudessa. Onneksi tilanne on nyt laantumassa.
Rajusta alusta huolimatta Pietikäinen on nyt sillä alueella, missä parhaiten viihtyy ja tekee sitä työtä, jota on aina halunnut tehdä.
- Ulkomaat ovat kiehtoneet minua lapsesta asti, etenkin Latinalainen Amerikka viehättää. Kiinnostuksen taustalla on intohimoinen lukuharrastukseni lapsena. Luin erityisesti seikkailukirjoja, jotka kertoivat Pohjois-Amerikan erämaista, Etelä-Amerikan viidakoista, Andien vuoristosta…
Nuorena aikuisena Pietikäinen kiinnostui maailmanpolitiikasta ja kehitysmaaproblematiikasta.
- Halusin nähdä ja vaikuttaa. Se, että pääsin tekemään maatamme tunnetuksi, oli aikamoinen etuoikeus ja samalla haaste.
Suomen suurlähetttiläs Jukka Pietikäinen luovuttaa valtuuskirjeen Perun presidentille kesällä 2019. - Tämän komennuksen jälkeen edessä ovat eläkeläisen päivät ja pitää yrittää tehdä kaikkensa, että olisi mahdollisimman hyvässä kunnossa aloittamaan ne.
Pietikäisen ura ulkoministeriössä on pitkä.
- Olen viettänyt suuren osan elämästäni, 21 vuotta, Atlantin toisella puolella. Sain ulkomailla työskentelylle lentävän lähdön, kun kesken ministeriön osastoharjoittelun minut lähetettiin syksyksi 1985 New Yorkiin YK-edustustomme yleiskokousvahvistukseksi, ns. ”yleiskokousmopoksi”. Tehtävänä oli istua ilta- ja yöistunnot, jotta vanhemmat kollegat ehtivät käydä muutaman tunnin kotonaan.
Juho Pietikäinen (s. 10.2.1913 - k.22.11.2018)
Lue Juho Pietikäisen, 10.2.1913 – 22.11.2018, elämästä tehty muistelma.
Kerttu Lukkarinen, e. Saksman, os. Pietikäinen (s. 30.12.1905 - k.13.3.1985)
s. 30.12.1905 - k.13.3.1985 (Arton kirjassa taulu 2605)
Kerttu oli kymmenpäisen lapsikatraan neljänneksi nuorin ja oli vajaan 14 vuoden ikäinen, kun äiti Maria kuoli. Muutaman vuoden kuluttua äidin kuolemasta Kerttu hakeutui karjakkokouluun Maaningan Halolaan. Koulun jälkeen hän toimi karjakkona ensin Halolassa ja sitten kauppias J P Nousiaisen taloissa Pielavedellä.
![]() |
Avioiduttuaan Jylhän Kiviniemestä syntyisin olevan Paavo Saksmanin kanssa he asuivat aluksi Taipaleen kylällä Levässä ja Leväniemessä, joissa syntyivät Akseli ja Maila ja sitten Virranniemessä, jossa syntyi Maija. Seuraavaksi vajaan vuoden Paavon kotona, josta muuttivat Vaaraslahteen ”hyyryläisiksi” ja samalla hankkivat pientilan, Rauhalan, jossa aloittivat oma kodin rakentamisen. Alpo ja Paavo syntyivät Rauhalassa. Elantoa tuli pihapiiriin raivatuista pelloista ja muutamasta lehmästä. Kerttu kierteli kotitöiden ohella karjakkona taloissa. |
Tämä on ote Savon talonpoikien valituskirjelmästä kuninkaalleen Kustaa Vaasalle vuonna 1545. Aiheen tähän valituskirjelmään talonpojat saivat Kustaa Vaasan tänne lähettämän Clemetti-kirjurin toimenpiteistä. Ei nimittäin riittänyt, että talonpojat onnistuivat maksamaan raskaan veronsa, heitä rangaistiinkin, koska he olivat luvatta ottaneet haltuunsa kruunun maita ja viljelleet niitä. Valituskirjelmä on dokumentti Pohjois-Savon asuttamisesta ja myös Pietikäisten suvun vaiheista. Se on sukumme historiaan hyvin läheisesti liittyvä asiakirja. Kun vielä palautamme mieliimme samassa talonpoikien valituskirjelmässä mainitun toisen Lapinkorpeen siirtymisen syyn, raskaan verotuksen, alkavat selkiintyä ne syyt, jotka olivat ratkaisseet esi-isiemme rintamailta lähdön kauaksi tuntemattomaan erämaahan, kamppailemaan armotonta luontoa vastaan, uudisasukkaana alueelle, joka ennen oli ollut vain erästäjien käyntien kohteena.
Kuten tunnettua, valtakunnan itäraja oli 1500-luvun alkupuolella varsin epämääräinen käsite. Virallisesti se kulki Pohjois-Savossa Pielaveden Rautalammin vesistöä pitkin Suonenjoelle ja edelleen vesiä myöten Savonlinnaan ja siitä etelään. Uudisasutus ei juuri rajasta tiennyt, eivätkä siitä tienneet - tai ei tahtoneet tietää myöskään Ruotsin kruunun tänne lähettämät virkamiehet. Rintamailta tänne muuttanut uudisasukas maksoi veronsa, sikäli kun maksoi, sen kantatalon verojen mukana, mistä hän alun perin oli lähtenyt ja jonka takamaille hän tupansa oli rakentanut. Tämä tilanne jatkui aina Tavisalmen hallintopitäjän perustamiseen, eli vuoteen 1548 saakka. Asiakirjat, jotka luovat valaistusta ja tuovat tietoa kyseessä olevalta ajalta ovat voutien pitämät veronkantoluettelot. Niitä on tallessa vuodesta 1540 lähtien ja niiden sisältämien tietojen mukaan on mahdollista seurata myös oman sukumme vaiheita aina 1540-luvulta näihin päiviin saakka. Ne eivät suorastaan kerro kuka ja koska tänne ensiksi muutti, eikä niistä käy ilmi muuttajien lukumääräkään, mutta päättelemällä ja vertailemalla eri tietolähteiden tietoja päästään uskoakseni melko tarkkaan tulokseen.
14.3.1835 syntyi Kiuruveden Rapakkojoella Pekka Laurinpoika Pietikäiselle (Sukutaulu 553) ja Margareta Tuomaalalle potra poika, joka sai kasteessa 20.3.1835 Kiuruvedellä nimeksi Antti Pekanpoika Pietikäinen (Sukutaulu 606).
Elisenvaara-Sortavalan aikana hän tutustui ja meni naimisiin ( 21.5.1891 Jaakkima ) Anna Heinosen kanssa. Samalla reissulla syntyivät lapset Antti, Aata ja Tyyne. Perhe asettui asumaan Kiuruvedelle Löytölään, jossa syntyivät Anni ja Kaisa. Antti osti ”Sianselän” n.1900 (Selkälä). Täällä perheeseen syntyi Saara, Lyydia, Juhana, Heikki ja Hilja. Näin ”Sianselästä” alkoi Pietikäinen/Närhi-sukuhaaran leviäminen.
Lomakkeet
Tänne tulee lomakkeet ja tuodaan ilmi niiden käyttötarkoitus, täyttöohjeet sekä toimitusohjeet. Huom! linkit lomakkeisiin eivät vielä toimi [22.8.2018]
Tuotteet
Myynnissä olevat Sukutuotteet
Pietikäisten Ylä-Savon sukuhaara II -kirjaa voi ostaa:
Pietikäisten Juvan sukuhaaran sukukirjaa voi ostaa.:
Salkoviiri 50€+postimaksu
1 eur/kpl, 5 korttia neljällä eurolla.
Hallitus ja toimihenkilöt vuodelle 2022 - 2023
Arja Pietikäinen-Vesala
email: arjapieves(a)gmail.com
puh: 050 414 2184
Arto Pietikäinen
email: arto.pietikainen(a)kolumbus.fi
puh: 050 - 574 7506
Lehmustie 17 a 2, 00780 Helsinki
Kirsti Pietikäinen
email: sihteeri(a)pietikaistensukuseura.fi, kirsti.pietikainen(a)hotmail.com
puh: 044 328 5518
Ensio Pietikäinen
Kristiina Pietikäinen
Leila Pietikäinen
Petri Pietikäinen
Esa Palsi
Marja Pietikäinen
Hanna Tossavainen os. Pietikäinen
email: kotisivut(a)pietikaistensukuseura.fi